2018.10.06. 11:37
Ha gondot okoznak a hívatlan zöld vendégek
Debrecen - A zöld „lény” zümmögéssel jár, repül, és a lakásokba is befészkeli magát, sőt még szaguk is van. Ők a címeres poloskák. – Mivel nálunk nincs természetes ellenségük, ezért igencsak el tudnak szaporodni, főleg ha a klíma megfelelő számukra. Márpedig aszályra hajlamos vidék a miénk, megháromszorozódott hőségnapokkal – fogalmazott dr. Sápi Levente növényorvos.
Debrecen - A zöld „lény” zümmögéssel jár, repül, és a lakásokba is befészkeli magát, sőt még szaguk is van. Ők a címeres poloskák. – Mivel nálunk nincs természetes ellenségük, ezért igencsak el tudnak szaporodni, főleg ha a klíma megfelelő számukra. Márpedig aszályra hajlamos vidék a miénk, megháromszorozódott hőségnapokkal – fogalmazott dr. Sápi Levente növényorvos.
A szakember szerint a poloskákkal az ősz beálltával még többet találkozhatunk, ugyanis téli menedéket keresnek maguknak a meleg lakásokban. Azért jönnek be a lakásba, mert olyan helyet keresnek, ahol nem éri őket fagy, és tudnak egy biztonságos helyen pihenni. A nyílászárók közötti résen átmásznak, és a redőnyök tokjában bújnak el.
Miért választják nagyvárosi lakások ablakréseit, egyéb zegzugos, eldugott repedéseit? A származási helyük a magyarázat: melegkedvelők, és szaporodni csak 15 Celsius-fok felett képesek. – A globális felmelegedés számlájára írhatjuk ennek a rovarnak a terjedését. Sajnos tovatűntek gyermekkorunk nagy telei a komoly fagyokkal, amelyek egyedszámukat erősen meggyérítenék. A városok nagyjából négy Celsius-fokkal magasabb téli mikroklímája ideális számukra, ezért nem maradnak a gyümölcsösök kérge alatt, hiszen így túlélési esélyeik sokkal jobbak – mondta a növényorvos.
Praktikák
Dr. Sápi Levente növényorvos arra a kérdésre, miszerint hogyan szabaduljunk meg a nem kívánatos vendégeinktől elmondta, titkos receptet ő sem ismer, viszont spray és porszívó minden háztartásban hasznos eszköznek bizonyul eme célra.
Megjelenésükkor a legegyszerűbb gumikesztyűvel megfogni, összegyűjteni, már csak a poloskaszag miatt is, és egy nejlonzsákba betenni. Ne sajnáljuk kissé megmorzsolni a rovart, pusztuljon a bestia! Tudom, sokan felszisszennek az ilyen jellegű ritkítás hallatán, de ez még mindig jobb, mint élő egyedeket meghagyni, amik a szomszédnál fognak kikötni.”
Nagyobb kolóniák esetében egyszerű papírzsákos porszívóval tüntethetjük el őket – magyarázta, majd kiemelte, hogy van ennél kényelmesebb megoldás is.
– A háztartásokban engedélyezett rovarölő spray-k jöhetnek még számításba. A poloskák ugyan elkezdenek menekülni, de semmi baj, nem harapnak és nem szúrnak! Rövid időn belül élettelenül hullanak alá. Ha van rá lehetőségünk, a korszerű, hőszigetelő nyílászárók felszerelésével elejét vehetjük a poloskainváziónak.
Nem ágyi!
Megjegyzendő: semmi közük nincs az ágyi poloskához! Az ágyi poloskákról, azaz az emberi vérrel táplálkozó, almamag nagyságú, bolhákhoz, csótányokhoz hasonló igazi élősködőkről korábban már írt a Napló. Kiderült, az ágyi poloska a háziállatokat nem bántja, csakis emberi vérrel táplálkozik. Bebizonyosodott, hogy az ágyi poloskák a nőstény szúnyoghoz hasonlóan a vérszívás előtt kevés érzéstelenítőt fecskendeznek be a bőr alá. A hímek is támadnak. Érzékelik az ember hőjét és a szén-dioxid-szint megváltozását, ekkor másznak elő rejtekhelyükről. Szokásuk egyenes vonalba rendezett 4-5-10 csípést ejteni az áldozaton. Természetes ellenségük nincs. Mivel a legkisebb repedésekbe is képesek elbújni, a rosszul szigetelt, folyamatosan meleg panelházak remek élőhelyek számukra. Amennyiben nem minden érintett lakásban egyszerre védekeznek ellenük, reménytelen a kiirtásuk.
ND
Környezeti probléma
A vándorpoloska naponta 2-3 kilométert képes repülni, így nem elképzelhetetlen, hogy az országba „saját lábon” is eljutottak az egyedek. Az emberre teljesen ártalmatlanok. Ám szúró-szívó szájszervükkel a növény nedveit szívogatják. Megszámlálhatatlan gyomnövényen, gyümölcsösökben tesznek kárt, így elkerülhetetlenné válik a vegyszeres védekezés. Nagy számban élnek városi díszfákon, így juharfán, kecskerágón és japán akácon is.
[related-post post_id="4009074"]
[related-post post_id="3641991"]